Sajtóklub: Mi szem-szájnak ingere
Páll-Szabó Ferenc történésszel a XVI-XVIII. századi magyar konyhaművészet titkairól, szakácskönyvekről, kalendáriumokról, mértéktelen borfogyasztásról is beszélgetett Mihály István.
![Páll-Szabó Ferenc Páll-Szabó Ferenc](https://i0.wp.com/www.kolozsvariradio.ro/wp-content/uploads/2024/05/Sajtoklub-2024.05.27.Pall-Szabo-Ferenc-scaled.jpg?resize=850%2C479&ssl=1)
A hamburger világnapjának „elődélutánján” mi a Sajtóklubban az egészségesebb gasztronómiai hagyományokra szavaztunk: Páll-Szabó Ferenc történésszel, a téma szakértőjével a XVI-XVIII. századi, reneszánsz és barokk (erdélyi) magyar étkezési kultúráról, konyhaművészetről, szakácskönyvekről, kalendáriumokról beszélgettünk. Miből és mit főztek, sütöttek akkoriban tájainkon; mit ettek, mit ittak a nemesek és az egyszerű emberek, mit szolgáltak fel a XVII. század elején a diákoknak a kolozsvári iskolai kantinokban?
Hogyan változtak a reneszánsz és a barokk korban a magyarság étkezési szokásai?
Szó esett arról is, hogy az első nyomtatott magyar nyelvű szakácskönyv legrégibb fennmaradt kiadásai Szakácsmesterségnek könyvecskéje címmel 1695-ben és 1698-ban jelentek meg Kolozsváron, ezeket Misztótfalusi Kis Miklós műhelyében nyomtatták.
![](https://i0.wp.com/www.kolozsvariradio.ro/wp-content/uploads/2024/05/misz-.jpg?resize=2048%2C1152&ssl=1)
Az első magyar nyelvű szakácskönyv, a Szakácsmesterségnek könyvetskéje
Az ennél korábbi kéziratos szakácskönyvekből is kiderül, hogy a magyaros ételeket jellegzetesen vajjal és olajjal készítették. Jellemző volt a tejtermékek gyakori használata és az erős fűszerezés.
A XVI. századi Magyarországon két új ital jelent meg: az égettbor (pálinka) és a kávé. Az égettbort korábban csak orvosságként használták. A XVI. század végéig tájainkon csak kétszer ettek naponta. A XVII. század közepéig nem fogyasztottak levest.
A korabeli borfogyasztás a mai ember számára szinte mértéktelennek mondható. Feljegyezték például, hogy Bethlen Miklós 18 évesen elhatározta, hogy nem részegeskedik többet és ezt követően ebédre és vacsorára is csak fél ejtel (kb. 0,75 liter) bort ivott. Batthyány Ádám azonban 1636-ban ebédre és vacsorára is két-két pintet (3,2 litert), felesége pedig egy-egy pintet (1,6 litert) fogyasztott. Valószínűsíthető azonban, hogy akkoriban a borok alkoholtartalma valamivel kisebb volt, mint mostanság.
A lejátszóra kattintva egyéb érdekességeket is megtudhatnak a régmúlt idők étkezési szokásairól, ha meghallgatják a május 27-i, hétfő délutáni élő műsor szerkesztett, kissé rövidített változatát. Váljék egészségükre!
Szerkesztő-műsorvezető: Mihály István